Panākt funkcionējošu “Rail Baltica” dzelzceļa līniju sešu gadu laikā ir zināms izaicinājums, intervijā aģentūrai LETA sacīja satiksmes ministrs Kaspars Briškens (P).
Komentējot to, ka TEN-T projektiem ir jābūt funkcionējošiem 2030.gadā un, ka, iespējams, Latvijai ir jāpiekāpjas, Rīgas loku atstājot uz vēlāku laiku, Briškens norādīja, ka ieviešanas risks līdz 2030.gadam būtu pat tad, ja būvētu tikai Rīgai garāmbraucošo līniju.
Viņš sacīja, ka no Latvijas stratēģiskā interešu viedokļa jau pirmajā fāzē ir jābūt “Rail Baltica” savienojumam ar Rīgas lidostu. “Tagad jau mēs runājam par pilnvērtīgu savienojumu. Tā ir Latvijas prioritāte!” uzsvēra ministrs.
Tāpat viņš nepiekrīt argumentam, ka caur Rīgu dzelzceļa līniju nevar uzbūvēt līdz 2030.gadam, bet apvedceļu caur Salaspili uzbūvēt var, norādot, ka ieviešanas riski ir abos scenārijos, tāpēc politiski ir jādara viss, lai šo regulu ievērotu un virzītu plānošanu tā, lai līdz 2030.gadam būtu iespējams funkcionāls savienojums.
“Vai es dodu simtprocentīgu garantiju, ka mums tas līdz 2030.gadam izdosies? Droši vien, nē.
Jau šobrīd redzu kopējā projekta plānošanas grafikā, ka jebkāda veida tālāka kavēšanās ir ar ļoti augstiem riskiem, vai tā būtu kavēšanās projektēšanas noslēgšanā, vai kavēšanās tālākos būvniecības procesos, īpaši pamatlīnijas izbūvē un tad, kad tiks būvētas ļoti sarežģītās signalizācijas kustības vadības elektrifikācijas sistēmas, vai tālāk, kad notiks visas infrastruktūras nodošana ekspluatācijā, sertifikācija, testēšana, ritošā sastāva ieviešana…,” pauda Briškens.
Viņš minēja, ka to visu izdarīt sešu gadu laikā ir zināms izaicinājums. “Tāpēc, protams, politiski mēs darīsim visu, lai virzītos uz 2030.gadu, bet es jau šobrīd varu iezīmēt, ka noteikti būs riski šo termiņu sasniegt,” piebilda ministrs.
Komentējot iespējamos riskus, ja 2030.gadā līnija nav funkcionējoša, ministrs skaidroja, ka zināmi riski ir kā jebkurā Eiropas fondu projektā, kurš netiek ieviests laikā, piemēram, mazāka varbūtība iegūt papildu finansējumu.
“No šodienas skatupunkta es teiktu, ka, ja 2030.gadā pilnīgi viss nav gatavs, nav ļoti augsta varbūtība, ka mēs automātiski pazaudējam visu finansējumu, kas ir ieguldīts. Jāsaprot, ka uz to izolēti skatīties nevar, jo tās ir trīs Baltijas valstis, kas šo projektu realizē, un nav jau tā, ka Eiropas Komisija (ES), kas uzrauga šo ļoti dāsno finansējumu, nav neko zinājusi par to, ka potenciāli ir iespējams un sagaidāms dramatisks izmaksu apjoma pieaugums,” skaidroja Briškens.
Viņš uzskata, ka šajā gadījumā nav jāskatās tikai uz kaut kādām potenciālām represijām no Eiropas partneru puses, bet tieši otrādi, ka visi atrodas vienā “laivā”, arī EK. Pēc ministra domām, lielākajā daļā dalībvalstu ir izpratne, īpaši šodienas ģeopolitiskajos apstākļos, ka “Rail Baltica” ir kritiski svarīgs projekts, un tieši šādiem projektiem ir paredzētas Eiropas savienošanas instrumenta programmas.
“Projekta izmaksu ieguvumu analīze, kas tagad aktualizēta, apliecina, ka projektam ir pozitīva ilgtermiņa sociālekonomiskā atdeve. Šādos apstākļos man ir grūti iedomāties kādus ekstrēmus scenārijus, ka Latviju soda par to, kas nav izdarīts līdz 2030.gadam, un atņem mums visu ieguldīto finansējumu. Es šādu noskaņojumu starp saviem ES kolēģiem, transporta ministriem, nejūtu,” pauda ministrs.
Avots: TV3
Foto: Valsts kanceleja
Puaro.lv sadaļā “WHO IS WHO” esam apkopojuši politiķu CV. Šeit varat uzzināt, cik izglītoti ir Saeimas deputāti un ministri, kā arī valsts amatpersonas, viņu parādsaistību apjomu, iepriekšējo pieredzi, partiju maiņu un citus sasniegumus.
Savukārt to, kurš patiesībā nosaka, kas notiek Latvijā, kurš ir ietekmīgs, kurš bagāts, bet kurš gan viens, gan otrs, uzziniet mūsu jaunajā sadaļā “Ietekme un nauda”.
Izsakiet savu viedokli komentāros un sekojiet mums Facebook , Twitter, Youtube un Instagram!
tāds konduktors vispaŗ neko nevar garantēt, izņemot personiskos labumus un ieguvumus
Uzjautrināja Briškens. Vispirms ar ilgtermiņa pozitīvo ietekmi, ko par lielu naudu ir sasolījis vīna eksperts, tad vēl ar ūdens daudzumu, ko izlēja uz projekta dzirnavām nepasakot ne vārda par to no kurienes būs finansējums. Nebūs tā projekta, jo naudas nav.
Kāds vieds ēbreju funkcionārs padomju laikā teica, ka viņam patīkot sastādīt plānus uz 50 gadiem, vismaz. Arī Hodža Nasredins apsolīja ēzeli iemācīt runāt …. Kur degsme un jaunības aizrautība !? Bet svarīgākais, kur pilnvaras kaut kādus solījumus valsts vārdā dot?
Tai vietā, lai šo afēru apstādinātu, notiek Latvijas tuvināšana defoltam. Un taču atrodas nejēgas, kas nesaprot, kāpēc 1940. gadā okupantus sagaidīja ar ziediem.
13. jūlijā delfos bija raksts “Pasaulē lielāko kodolsintēzes reaktoru uz pilnu jaudu iedarbinās vien pēc 15 gadiem”, 35 pasaules valstis kopīgiem spēkiem Francijā būvē kodolsintēzes reaktoru ITERA. Rakstā ir minētas arī projekta izmaksas: 20-25 miljardi eiro. Salīdzinam ar Rail Baltica izmaksām: https://puaro.lv/ietekme-un-nauda/rail-baltica-iespejamas-izmaksas-les-ap-26-miljardiem-eiro/ Parastas sliedītes maksās tikpat vai vairāk nekā nebijis pasaules līmeņa starptautisks projekts. Ņemot vērā plānoto RailBatica ātrumu, īsti par ātrvilcienu arī nevar nosaukt, pasaulē par ātrvilcieniem sauc vilcienus ar >300km/h ātrumu. Railbaltikam tikai nieka 230-240km/h maksimālais iespējamais ātrums. RailBaltica ātrumus var salīdzināt ar pagājušā gadsimta 30to gadu tvaika lokomotīves Mallard cienījamo 203 km/h ātrumu. Tagad 21. gadsimtā līdzvērtīgu… lasīt vēl »
Dauņu valsts maisijums.
Leiši jau uztaisijuši, jo maršrutu izplānoja ar galvu, nevis sūdupodu.
Kapēc Latvija nevarēja laist tās jaunās sliedes garām jau esošajām sliedēm? Jelgavā vel šķirotavu atjaunot, un fūres varētu nebojāt šosejas. Ienāk RailBaltica vagons/konteiners Jelgavā, to ar telferi pārkrāmē uz vecajiem vagoniem un ved uz Ventspili, Liepāju, Saldu, vienalga kur.
Bet nē, vajadzēja sarežģīt, iepīt zemju atsavināšanu, visādus tiltus šmiltus viaduktus. Un tad kad to visu plānoja – NEVIENS necēla trauksmi. Pilnīgi NE-VIENS! Šitas viss izgāziens bij acīmredzams, jau tad kad parādija pirmo maršrutu plānu kartē. Tas bija pirms cik gadiem? Tas bija 3 (vai 4?) gadus B.C. (Before Covid)
Bet planktona mērķis jau nebija uzbūvēt, mērķis tieši bija katram individuāli atrast pa kādai rebītei. Pavilkt laiku kādā naudīgākā amatā, kaut ko ar īpašumiem pashēmot, kādus otkatiņus no “plānošanas” kantoriem un būvniekiem iegriezt, utt. Viss bija pat ļoti pragmatiski.
Un protams visuresošie PR un juridiskie “konsultanti” :) Kādi mēs bijām pirms 100 gadiem, tādi arī esam. Diemžēl.